Intenzita sucha
Aktuální stav půdní vlhkosti vyjádřený v 7 bodové škále v kontextu vláhových poměrů v daném období mezi léty 1961-2010 v rozlišení 500 m.
-
8. červenec 2018
Shrnutípokračovat >V průběhu minulého týdne (1.7 – 7.7.2018) vznikaly srážky hlavně díky bouřkové činnosti ve čtvrtek a pátek. Tomu odpovídá i velmi proměnlivé úhrny v rámci celé republiky. Nejvíce spadlo srážek na Břeclavsku, Hodonínsku a na Šumavě. Šlo většinou o menší lokality s úhrny okolo 20-40 mm/týden. Naopak na většině území republiky nepršelo vůbec nebo jen pár milimetrů. Vláhový deficit v půdě zesílil a zasahuje podstatnou část území s výjimkou jihu Čech a do jisté míry jihu Moravy. Nejvýraznější je v případě krajů Olomouckého, Moravskoslezského, Zlínského a Jihomoravského a také ve středních, severních a východních Čechách. Na 1/3 území přesahuje deficit 40 mm a na 10 % plochy pak 60 mm. Předchozí nedostatek vláhy se podle monitoringu ČHMÚ nadále podepisuje na výši hladin podzemní vody a také průtocích. Rozložení oblastí s hydrologickým suchem dobře koresponduje s oblastmi výskytu dlouhodobějších deficitů půdní vlhkosti. Jádro nedostatku vláhy je na východ od osy řeky Vltavy s nejhorším stavem v regionu východních Čech a na Českomoravské vysočině, ale také v oblasti povodí řeky Moravy. Současně přetrvávají nesezónně nízké průtoky ve většině profilů a na většině území je hladina mělkých podzemních vod pod obvyklými hodnotami, místy i dosti zásadně. Ve střední Evropě se nižší hodnoty nasycení na území ČR vyrovnají aktuálním nejhlubším deficitům na Slovensku a Maďarsku. Nejvýraznější deficity pozorujeme ale na většině území severního Německa, v Itálii a v černomořské oblasti.
-
1. červenec 2018
ShrnutíV průběhu minulého týdne (24. 6. – 30. 6. 2018) jsme byli nejdříve pod vlivem tlakové výše, ale v polovině týdne se k nám začala tlačit tlaková níže z jihovýchodu a východu. Nejvíce pršelo v jižních Čechách a to hlavně v jejich jižní polovině. V průměru se pohybovaly okolo 70 mm/týden. Dále vydatnější srážky byly i v Jeseníkách (50-70 mm/týden). Ve zbytku republiky nejčastěji napršelo od 15-30 mm/týden. Nejméně srážek bylo na západním okraji republiky a to nejčastěji do 10 mm/týden. Srážky zhruba odpovídaly týdenní předpovědi. Vláhový deficit v půdě je díky tomu viditelně mírnější, zvláště v povrchové vrstvě. Deficit ale i nadále zasahuje podstatnou část území s výjimkou jihu Čech a enkláv na severovýchodě ČR. Nejvýraznější je naopak v případě krajů Olomouckého, Zlínského a Jihomoravského a také ve středních, severních a východních Čechách. Na 1/4 území přesahuje deficit 40 mm a 3% plochy pak 60 mm. Předchozí nedostatek vláhy se podle monitoringu ČHMÚ nadále podepisuje na výši hladin podzemní vody a také průtocích a rozložení oblastí s hydrologickým suchem dobře koresponduje s oblastmi výskytu dlouhodobějších deficitů půdní vlhkosti. Jádro nedostatku vláhy je na východ od osy řeky Vltavy s nejhorším stavem v oblast východních Čech a na Českomoravské vysočině, ale také v oblasti povodí řeky Moravy. Současně přetrvávají nesezónně nízké průtoky ve většině profilů a na většině území je hladina mělkých podzemních vod pod obvyklými hodnotami a místy i dosti zásadně. Ve střední Evropě se nižší hodnoty nasycení na území ČR vyrovnají aktuálním nejhlubším deficitům na Slovensku a Maďarsku. Nejvýraznější deficity pozorujeme ale na většině území severního Německa, v Itálii a v černomořské oblasti.
-
24. červen 2018
Shrnutí
pokračovat >
V průběhu minulého týdne (18. 6. - 23. 6. 2018) došlo k výrazné změně charakteru počasí. Do čtvrtka byla naše republika pod vlivem tlakové výše, ale pak došlo k přechodu studené fronty ze čtvrtka na pátek, za kterou k nám začal proudit velmi chladný a vlhký vzduch od severozápadu. Srážkově aktivnější období bylo od čtvrtka do soboty. Podle předpokladu v průměru se nevyskytovaly velké úhrny. Ty byly vyšší hlavně v severní části republiky. Nejvíce napršelo v Beskydech a Jizerských horách a to okolo 40-50 mm/týden. Na většině území republiky to bylo ale do 10 mm/týden. Vláhový deficit v půdě tedy opět narostl. Deficit zasahuje podstatnou část území s lokálními výjimkami, způsobenými povětšinou bouřkami. Nejvýraznější je nadále v případě krajů Moravskoslezského, Olomouckého a Jihomoravského a také ve středních a východních Čechách. Na téměř 1/3 území přesahuje deficit 40 mm a 6 % plochy pak 60 mm. Předchozí nedostatek vláhy se podle monitoringu ČHMÚ nadále podepisuje na výši hladin podzemní vody a dobře koresponduje s oblastmi výskytu dlouhodobějších deficitů půdní vlhkosti. Jádro nedostatku vláhy je na východ od osy řeky Vltavy s nejhorším stavem v oblast východních Čech a zejména pak na Českomoravské vysočině. Současně přetrvávají nesezónně nízké průtoky ve většině profilů a na většině území je hladina mělkých podzemních vod pod obvyklými hodnotami a místy i dosti zásadně. Ve střední Evropě se nižší hodnoty nasycení na území ČR vyrovnají aktuálním nejhlubším deficitům na Slovensku a Maďarsku. Nejvýraznější deficity pozorujeme ale na většině území severního Německa, v Itálii a v černomořské oblasti. -
17. červen 2018
V uplynulém týdnu (10. 6. - 17. 6.2018) nás nejdříve ovlivňovala zvlněná studená fronta. Poté se naše republika dostávala většinou do nevýrazného tlakového pole. Srážky byly vázány hlavně na postup fronty, a proto jich nejvíce bylo od neděle do středy včetně. Celkové týdenní úhrn srážek zhruba odpovídal předpovědi. V jižní polovině Čech byly zaznamenány nejvyšší úhrny a to od 30-50 mm, lokálně i okolo 70 mm/týden. V severní polovině celé republiky spadlo nejčastěji od 15-30 mm/týden. Nejméně napršelo na Znojemsku, Břeclavsku a Hodonínsku, kdy byly úhrny do 10 mm/týden. Vláhový deficit v půdě se výrazně snížil. Deficit, ale nadále zasahuje podstatnou část území s lokálními výjimkami, způsobenými povětšinou lokálními bouřkami. Nejvýraznější je nadále v případě krajů Moravskoslezského, Olomouckého a Jihomoravského a také ve středních a východních Čechách. Na téměř 1/5 území přesahuje deficit 40 mm a 2,5 % plochy pak 60 mm. Předchozí nedostatek vláhy se podle monitoringu ČHMÚ nadále podepisuje na výši hladin podzemní vody a dobře koresponduje s oblastmi výskytu dlouhodobějších deficitů půdní vlhkosti. Jádro nedostatku vláhy se přesunulo do východních Čech a na Českomoravskou vysočinu. Současně přetrvávají nesezónně nízké průtoky ve většině profilů a na většině území je hladina mělkých podzemních vod pod obvyklými hodnotami a místy i dosti zásadně. Ve střední Evropě se nižší hodnoty nasycení na území ČR vyrovnají aktuálním deficitům na Slovensku a Maďarsku. Výraznější deficity pozorujeme ale na většině území severního Německa, v Itálii a v černomořské oblasti.
-
10. červen 2018
Shrnutí
pokračovat >
V uplynulém týdnu (3.6 - 9.6.2018) jsme byli v nevýrazném tlakovém poli. Provázelo nás vesměs letní počasí s vysokými teplotami a častými bouřkami. Ty byly většinou hodně lokální, ale mohly způsobit i značné škody. Týdenní srážkové úhrny byly výrazně prostorově proměnlivé. Dá se říct, že na většině území byly úhrny velmi nízké a nebo nepršelo vůbec. To se dělo hlavně v jižní polovině republiky. Oproti tomu se vyskytovaly lokality s úhrny i okolo 70 mm. Vláhový deficit v půdě se díky relativně nízkým srážkám na většině území dosti citelně snížil. Deficit nadále zasahuje podstatnou část území s lokálními výjimkami, způsobenými povětšinou lokálními bouřkami. Nejvýraznější je nadále v případě krajů Moravskoslezského, Olomouckého a Jihomoravského a také ve středních a východních Čechách. Na 1/3 území přesahuje deficit 40 mm a 5 % plochy pak 60 mm. Předchozí nedostatek vláhy se podle monitoringu ČHMÚ nadále podepisuje na výši hladin podzemní vody a dobře koresponduje s oblastmi výskytu dlouhodobějších deficitů půdní vlhkosti. Nyní se jádro nedostatku vláhy přesunulo do východních Čech. Současně přetrvávají nesezónně nízké průtoky v řadě profilů a na většině území je hladina mělkých podzemních vod pod obvyklými hodnotami a místy i dosti zásadně. Ve střední Evropě se nižší hodnoty nasycení na území ČR vyrovnají aktuálním deficitům na Slovensku a Maďarsku. Výrazné deficity pozorujeme ale na většině území severního Německa, v Itálii a v černomořské oblasti. -
3. červen 2018
Shrnutí
pokračovat >
V uplynulém týdnu (27. 5. - 3. 6. 2018) byla naše republika nejdříve pod vlivem tlakové výše rozkládající se nad severovýchodem Evropy. Od poloviny týdne se k nám ze západu začala tlačit mělká tlaková níže. Charakter počasí opět odpovídal spíše typickému letnímu průběhu. Vysoké teploty doprovázely intenzivní bouřky, které byly i nad větší části území. Na několika místech došlo k přívalovým povodním a škodám na majetku. Jak předpovědní modely předpokládaly, tak byla řada míst, kde vůbec nebo jen velmi málo zapršelo a do toho se vyskytly vysoké lokální úhrny. Celkově nejvíce bouřek bylo na severovýchodě republiky. Naopak na velké části jižní Moravy nepršelo vůbec. Málo srážek bylo také v Polabí a také v okresech Pelhřimov, Tábor, Písek, Příbram a Benešov. Vláhový deficit v půdě se díky těmto srážkám navzdory letnímu charakteru počasí dramaticky nezvýšil, ale současně nedošlo ani k jeho zásadnímu zmírnění v některých již déle postižených oblastech. Deficit nadále zasahuje podstatnou část území na východ od Prahy. Nejvýraznější je nadále v případě krajů Moravsko-slezského, Olomouckého a Jihomoravského a také ve středních a východních Čechách. Na 1/5 území přesahuje deficit 40 mm a na zlomku plochy (cca 3%) pak 60 mm. Předchozí nedostatek vláhy se podle monitoringu ČHMÚ nadále podepisuje na výši hladin podzemní vody a dobře koresponduje s oblastmi výskytu dlouhodobějších deficitů půdní vlhkosti. Nyní se jádro nedostatku vláhy přesunulo do východních Čech. Současně přetrvávají nesezónně nízké průtoky v řadě profilů a na většině území je hladina mělkých podzemních vod pod obvyklými hodnotami a místy i dosti zásadně. Ve střední Evropě po dlouhé době nenacházíme neobvykle nízké hodnoty na území ČR. Výrazné deficity pozorujeme ale na většině území severního a jižního Německa, v Itálii a v černomořské oblasti.
-
27. květen 2018
Shrnutí
pokračovat >
V uplynulém týdnu (20. 5. - 26. 5. 2018) byla naše republika pod vlivem nevýrazné tlakové výše a počasí mělo charakter vesměs letní, tedy s častým výskytem intenzivních bouřek, které lokálně rozvodnily některé toky a způsobily materiální škody. Nejvíce srážek spadlo ve středu a ve čtvrtek. V obou případech byly zasaženy hlavně Čechy. Lokální úhrny v bouřkách dosahovaly i 50 až 70 mm/den. Celotýdenní úhrn srážek byl velmi rozmanitý. V některých místech nepršelo vůbec a nebo jen do 5 mm/týden. Naopak na jihu, jihozápadě až západě Čech to bylo až 120 mm/týden. Nejméně srážek spadlo na střední a severní Moravě, východních Čechách a v severních Čechách. Předpovědní modely se v rozložení srážek a i následovného sucha příliš ve svém týdenním výhledu netrefily. Je to za těchto situací zcela typické, jelikož bouřky se prakticky do správné lokality předpovědět nedají. Vláhový deficit v půdě se díky těmto srážkám snížil, zvláště na západě a na jihu Čech. Nicméně deficit nadále zasahuje podstatnou část území na východ od Prahy. Nejvýraznější je nadále v případě krajů Moravsko-slezského, Středočeského, a Jihomoravského kraje. Na 14% území přesahuje deficit 40 mm a na zlomku plochy (cca 1,5%) pak 60 mm. Předchozí nedostatek vláhy se podle monitoringu ČHMÚ nadále podepisuje na výši hladin podzemní vody a dobře koresponduje s oblastmi výskytu dlouhodobějších deficitů půdní vlhkosti. Současně přetrvávají nesezónně nízké průtoky, byť je situace lepší než v uplynulých 4 týdnech. Ve střední Evropě nadále sleduje nejnižší nasycení půdy tok Dunaje a kulminuje mj. v trojmezí Rakouska, Slovenska a právě v ČR. Výrazné deficity pozorujeme i na většině území Německa, Maďarska a ve východní Francii. Celkově se nasycení půdy na území střední Evropy v uplynulém týdnu opět snížilo dosti výrazně v severní polovině domény a v oblasti Balkánského poloostrova. Ve středu Evropy nebyl změny tak výrazné -
20. květen 2018
Shrnutí
pokračovat >
V uplynulém týdnu (13. 5. - 19. 5. 2018) nás po většinu času ovlivňovala tlaková níže, což se projevilo v deštivějším a chladnějším počasím, než tomu bylo v předchozím období. Přestože srážky byly často i bouřkového charakteru, tak nakonec pršelo na celém území republiky. Nejvíce srážek bylo zaznamenáno uprostřed týdne a to od úterý do čtvrtka. Srážky byly celkově velmi prostorově rozmanité. Úhrny se pohybovaly od 5 až po 70 mm/týden. Vláhový deficit v půdě se díky těmto srážkám snížil, ale stále zasahuje v zásadě na celém území. Nejvýraznější je nadále v případě krajů Jihočeského a Moravsko-slezského ale i na území Středočeského, Plzeňského, místy Olomouckého a severu Jihomoravského kraje. Na 7% území přesahuje deficit 40 mm a na zlomku plochy (cca 1%) pak 60 mm. Předchozí nedostatek vláhy se podle monitoringu ČHMÚ nadále podepisuje na výši hladin podzemní vody a dobře koresponduje s oblastmi výskytu dlouhodobějších deficitů půdní vlhkosti. Současně přetrvávají nesezónně nízké průtoky, byť je situace lepší než v uplynulých 4 týdnech. Naopak již výrazněji se projevují důsledky sucha zemědělského. Ve střední Evropě sleduje nejnižší nasycení půdy tok Dunaje a kulminuje mj. v trojmezí Rakouska, Slovenska a právě v ČR. Výrazné deficity pozorujeme i na většině území Německa a ve východní Francii. Celkově se nasycení půdy na území střední Evropy v uplynulém týdnu opět snížilo dosti výrazně v severní polovině domény a v oblasti Balkánského poloostrova.
-
13. květen 2018
Shrnutí
pokračovat >
V uplynulém týdnu (6. 5. - 12. 5. 2018) bylo počasí už živější a to díky přechodu výškové tlakové níže a ke konci týdne rozpadající se studené fronty. Srážky byly výhradně bouřkového charakteru, proto byly sice místy intenzivní, ale prostorově omezené. Na většině území republiky spadlo jen do 5 mm/týden. Ale v místech, kde se objevily intenzivní bouřky, tak bylo naměřeno i okolo 50 mm/týden. Bohužel jde jen o lokální záležitosti. Vláhový deficit v půdě se prohloubil a to opět v zásadě na celém území. Nejvýraznější je nadále v případě krajů Jihočeského a Moravsko-slezského ale i na území Středočeského, Plzeňského, Zlínského a severu Jihomoravského kraje. Na 1/5 území přesahuje deficit 40 mm a na zlomku plochy (2%) pak 60 mm. Předchozí nedostatek vláhy se podle monitoringu ČHMÚ nadále podepisuje na výši hladin podzemní vody a dobře koresponduje s oblastmi výskytu dlouhodobějších deficitů půdní vlhkosti. Současně přetrvávají nesezónně nízké průtoky a počínající sucho zemědělské je kombinováno s projevy sucha hydrologického. Ve střední Evropě sleduje nejnižší nasycení půdy tok Dunaje a kulminuje v trojmezí Rakouska, Slovenska a právě v ČR, kde došlo i ke znatelnému zhoršení jak dokládají naše mapové výstupy pro tuto oblast.. Je patrné i zhoršení v Čechách. Celkově se nasycení půdy na území střední Evropy v uplynulém týdnu opět snížilo dosti výrazně. -
6. květen 2018
Shrnutí
pokračovat >
V uplynulém týdnu (29. 4 - 5. 5. 2018) k nám proudil teplý vzduch od jihu, ale od poloviny týdne se začalo prosazovat frontální rozhraní, které způsobilo tvorbu bouřek a i teplotně rozdělenou republiku na chladnější západ a teplejší východ. Nejvíce srážek spadlo ve středu a ve čtvrtek a byly vázány hlavně na bouřky. Ve středu úřadovaly bouřky hlavně na Vysočině a byly zde úhrny okolo 10-30 mm/den. Ve čtvrtek se usadil bouřkový systém nad Jižními Čechami a lokálně tu spadlo i okolo 50 mm/den. To byly prakticky jediné dvě významné oblasti, kde se objevily srážky. Na většině území republiky tedy vůbec nepršelo nebo jen pár milimetrů. Týdenní predikce celkem odpovídala pokud šlo o úhrny bouřkových úhrnů (extrémů), ale pro zbytek území předpokládala aspoň nějaké srážky a to se nevyplnilo. Vláhový deficit v půdě se prohloubil a to v zásadě na celém území. Nejvýraznější je nadále v případě krajů Jihočeského a Moravsko-slezského ale i na území Středočeského, Zlínského a západě Jihomoravského kraje. Na 18% území přesahuje deficit 40 mm a na zlomku plochy (2%) pak 60 mm. Předchozí nedostatek vláhy se podle monitoringu ČHMÚ nadále podepisuje na výši hladin podzemní vody a dobře koresponduje s oblastmi výskytu dlouhodobějších deficitů půdní vlhkosti. Současně přetrvávají nesezónně nízké průtoky a počínající sucho zemědělské je kombinováno s projevy sucha hydrologického. Ve střední Evropě sleduje nejnižší nasycení půdy tok Dunaje a kulminuje v trojmezí Rakouska, Slovenska a právě v ČR, kde došlo i ke znatelnému zhoršení jak dokládají naše mapové výstupy pro tuto oblast. Celkově se nasycení půdy na území střední Evropy v uplynulém týdnu opět snížilo dosti výrazně.